Hvordan er det for kvinner i overgangsalderen å gå på jobb hver dag? Nina Tangnæs Grønvold, gynekolog Helena Enger og forsker Inger Haukenes diskuterte hva som kan gjøres på jobb for kvinner i overgangsalderen.(Foto: Øyvind Ganesh Eknes / KLAR-prosjektet)
– Vi kan ikke sammenlikne sykefraværet til menn og kvinner
Kvinners overgangsalder kan gå hardt utover jobben.
Noen får så store problemer at de ikke lenger klarer å stå i
jobb, ofte på et tidspunkt de er på toppen av sin karriere.
På Arendalsuka var det flere seminarer som handlet om
overgangsalderen og arbeid.
– Overgangsalderen kan ikke være noe vi snakker om i kriker
og kroker på jobben, sier Marianne Natvik, spesialist i allmennmedisin og forsker
Universitetet i Oslo.
Symptomer på overgangsalderen
Omtrent en tredjedel av kvinner får ingen plager i det hele
tatt. En tredel har moderate plager, mens en tredjelen opplever store
plager.
– Kvinner setter nok ikke pris på å bli innkalt til sjefen
og spurt hvordan det går med menstruasjon og hetetoktene, sier gynekolog Helena
Enger fra Volvat.
Hun deltok også på møtet under Arendalsuka.
– Men de ønsker at bedriften skal
ha lagt til rette for overgangsalderen, sier hun.
Det innebærer for eksempel at det finnes informasjon om hva overgangsalder
er, hvilke behandlingsmuligheter som finnes, at det er rom for individuell tilpasning
og at det finnes en tilgjengelig bedriftslege, ifølge Enger.
Det bør også være tilbud om fleksibel arbeidstid.
– Har du hatt en litt dårlig natt, kan du komme litt seinere
på jobb. Eller du kan ta hjemmekontor om det er riktig ille, sier Enger.
– Vi har ikke råd til å gå glipp av ressurssterke kvinner,
som ofte befinner seg i lederposisjoner i denne alderen.
Hun mener staten kan spare store summer på å holde kvinner
som er i overgangsalderen i jobb.
Et spørsmål som dukket opp i Arendal, var hvor flinke norske
fastleger egentlig er til å identifisere symptomene på overgangsalderen.
– Veldig mange fastleger er kjempeflinke, og kvinnene selv
er veldig gode til å identifisere symptomer. Men det gjelder bare hvis hetetoktene
som kommer først, sier Marianne Natvik.
– Overgangsalderen er jo ikke bare hetetokter.
Det blir fort vanskeligere når symptomene er litt mindre
definerbare, for eksempel hvis det dreier seg om psykiske problemer,
søvnproblemer og utmattelse.
Annonse
– Det å få sortert ut om dette er overgangsalderen eller
ikke, er en utfordring. Det gjelder både for fastlegen og for kvinnen selv, oppsummerer
Natvik.
– Vi har høye krav til livet, og dette kan gi symptomer som
kan likne på overgangsalder. I tillegg er dette en alder hvor man kan bli syk.
Så hva er aldring og hva kan vi egentlig forvente av kroppen vår? Spør Natvik.
Hvor blir det av mensen?
Natvik forteller at mange kvinner bruker hormonell prevensjon
i dag, noe som gjør at de ikke blør hver måned. Da er det vanskeligere å avdekke
når mensen blir borte for godt.
– Vi som er fastleger kan helt sikkert bli bedre her, sier
hun.
Natvik forteller at flere kvinner kommer til henne med symptomer
på overgangsalder i dag enn for bare fem år siden.
– Det er veldig bra, ser hun.
– Vi som er fastleger kan helt sikkert bli bedre på avdekke overgangsalder, sier Marianne Natvik.(Foto: Øyvind Ganesh Eknes / KLAR-prosjektet)
Sykefravær er høyere hos kvinner enn hos menn
Kvinner
har høyere sykefravær enn menn. Det har vært et lite mysterium blant
forskere, og de har enn ikke klart å finne årsaken til forskjellene. Kan overgangsalderen
være en forklaring?
– Det å sammenlikne kvinner og menns sykefravær er noe vi har sluttet å gjøre, sier Inger Haukenes, forsker ved NORCE og Universitetet
i Bergen.
– Men jeg skal gjøre det i denne sammenhengen – fordi dette
er viktig, sier hun
Hos menn øker sykefraværet trinnvis jo eldre de blir,
forteller Haukenes.
Annonse
Dette skjer også blant kvinner, men de har i tillegg to
topper. Den ene skjer ved graviditet og fødsel, den andre i overgangsalderen.
– Det som blir veldig åpenbart når man ser på det store
bildet, er at kvinners livsløp er preget av enkelte overganger som gir dem noen
helsemessige utfordringer som naturlig nok fører til at vi har høyere fravær
enn menn, sier Haukenes.
– Vi bør ikke sammenlikne
Likevel har kvinner altså et høyere sykefravær enn menn i
alle aldersgrupper.
– Vi må aldri komme dit at vi tenker at kvinner og menn skal
ha akkurat samme fravær. Da gjør vi kvinner en bjørnetjeneste, og vi satser på
noe som er helt urealistisk, sier Haukenes.
– Vi må erkjenne at forskjellene er så store, og vi må skjønne
at det er sånn det er. Vi må slutte å sammenlikne, sier hun.
Haukenes forteller at sammen med kollegaer ved Universitetet
i Bergen har de prøvd i flere år å finne svar på hvorfor vi har kjønnsforskjeller
i sykefravær.
– Det finnes mange teorier, men jeg tror ikke vi kommer dit at vi finner mer ut av det, sier hun.
– Det er ikke relevant, og det er ikke viktig å sammenlikne
menn og kvinner når det gjelder sykefravær, slår hun fast.
Inger Haukenes er forsker i prosjektet KLAR - Kvinnehelse, overgangsalder og arbeidsliv.(Foto: Øyvind Ganesh Eknes / KLAR-prosjektet)
Har vi egentlig undersøkt alle muligheter?
Det er ikke alle yrker der fleksibel arbeidstid eller
hjemmekontor er mulig. Det gjelder for eksempel jobber i barnehage, på skoler, sykehus
og andre jobber med skift.
Men er vi egentlig så sikre på det, lurer Nina Tangnæs
Grønvold på. Hun leder det offentlige utvalget som skal se på kvinnehelse og
arbeid – det såkalte kvinnearbeidshelseutvalget.
Annonse
– Vi er blitt vant med å slå fast at veldig mange
arbeidstakere har jobber der fleksibilitet nesten ikke er mulig. Det gjelder
yrker der mennesker er avhengig av at du er til stede hele tiden, sier Nina.
Men vi har kanskje ikke tenkt oss nok om i disse sektorene, mener
hun.
– Hvis arbeidslivet hadde vært snekret sammen av flere
kvinner, eller i 2024 istedenfor for 100 år siden, hadde det kanskje sett litt
annerledes ut, sier Grønvold.
– Dette har jo også noe med tilgang på andre arbeidstakere og
tilgang på penger å gjøre, sier hun.
Kanskje arbeidslivet hadde sett annerledes ut, hadde det vært snekret sammen av kvinner, sier Nina Tangnæs Grønvold.(Foto: Øyvind Ganesh Eknes / KLAR-prosjektet)
– Et språk for overgangsalderen
De fleste på møtet i Arendal var enige om at vi bør kunne snakke
om overgangsalderen på en bedre måte enn vi gjør i dag.
For hvordan skal egentlig kvinner i overgangsalderen og sjefene
deres snakke om dette, uten at det blir flaut, for intimt eller vanskelig?
– Et språk som både kvinner og menn kan snakke uten å fnise,
tulle eller ha galgenhumor. Det er fremdeles fortsatt mange som kjenner seg
igjen i at man må tulle og tøyse litt og by på seg selv når de snakker om disse
tingene, sier Grønvold.
– Veldig mange ledere som har vært i offentlig sektor, er
ikke nødvendigvis morsomme eller tøysete eller ønsker å sitte og spøke med en
ansatt på tomannshånd om dette temaet. Vi trenger en mer seriøs verktøykasse
både for å snakke og for å handle, sier Grønvold.
Vi trenger også en måte å prate om både graviditet, amming,
endometriose, menstruasjon, aborter, assistert befruktning i tillegg til
overgangsalder, ifølge henne.
– At det bare er oss kvinner som skal snakke om dette, blir
veldig unaturlig, sier fastlege Marianne Natvik.